VI. Kelemen pápa személy
Idézetek
![](https://assets.moly.hu/assets/tick-white-c10121ba1d8f743e1a1f297216e8b4d44a19fae2c281268e41c84fe2bca63dbd.png)
![](https://assets.moly.hu/assets/chain-5a910fe879d4080e97eec78836caac9c06f555655e02c227d143a382868abc9d.png)
![](https://assets.moly.hu/assets/eye-8faea3ce4836c10c275072b5eb863782844947a25cda4ffb9e300f340162a3a4.png)
![](https://assets.moly.hu/assets/node-7606eb529cbbb1ab0ae49f934c66b723577f3ea8128a68365f0d91f6583cd366.png)
A XIV. századtól kezdve Közép-, Kelet- és Észak-Euró- pára is kiterjed ez az alapítási hullám. A birodalom első egyetemét Prágában, 1347-ben alapítja VI. Kelemen pápa a cseh királyságnak kedvezni akaró IV. Károly kérésére. Ezt követi a bécsi egyetem, amit 1365-ben hív életre IV. Rudolf és V. Orbán pápa, majd 1383-ban III. Albert alapít újra; Erfurt, mely VII. Kelemen 1379-es és VI. Orbán 1384-es bullája ellenére csak 1392-ben alakul meg; Heidelberg (1385), Köln (1388), a prágai egyetem válságaiból születő Lipcse (1409), Rostock (1419), az 1454-ben alapított, de valójában csak 1473 után működő Trier, Greifswald (1456), Freiburg im Breisgau (1455-1456), Bázel (1459), a II. Pius bulláját 1459-ben elnyerő, de csak 1472 után szerveződő Ingolstadt, Mainz (1476), Tübingen (1476- 1477). Az 1425-ben alakult louvaini egyetem a Burgundiához tartozó vidékek diákjaira gyakorolta a legnagyobb vonzerőt. A krakkói egyetemet 1364-ben alapítja Nagy Kázmér, és 1397–1400-ban alapítja újra Jagelló Ulászló
IX. Bonifác pápa segítségével. Pécsett már 1367 óta tanítanak kánonjogot, az 1389-ben alapított óbudai egyetem felvirágzik 1410-re, bár csak tiszavirág módjára, végül pedig meg kell említeni a pozsonyi alapítást is (1465—1467).
168
![](https://assets.moly.hu/assets/tick-white-c10121ba1d8f743e1a1f297216e8b4d44a19fae2c281268e41c84fe2bca63dbd.png)
![](https://assets.moly.hu/assets/chain-5a910fe879d4080e97eec78836caac9c06f555655e02c227d143a382868abc9d.png)
![](https://assets.moly.hu/assets/eye-8faea3ce4836c10c275072b5eb863782844947a25cda4ffb9e300f340162a3a4.png)
![](https://assets.moly.hu/assets/node-7606eb529cbbb1ab0ae49f934c66b723577f3ea8128a68365f0d91f6583cd366.png)
Utóda, XI. Gergely (1371-1378) VI. Kelemen unokaöccse, s ennyiben az avignoni pápaság sokat szidott nepotizmusának megtestesítője volt. A 18 éves korában bíborossá kreált Pierre Roger de Beaufort, az első humanista pápa (udvarában már görög
filozófust is tartott), kitűnően ismerte az olasz viszonyokat és eltökélt szándéka volt a pápaság visszatelepítése Rómába. Ez azonban az egykori nagy szövetséges, Firenze ellenállásába ütközött. A terjeszkedő városállam semmiképp sem tűrte határai mellett egy erős pápai hatalom felemelkedését, ezért az antiklerikális gúnnyal „Nyolc Szentnek" nevezett városi tisztségviselők háborút hirdettek a pápa ellen. Gergely politikusi tehetsége diadalmaskodott a pöffeszkedő comune fölött: Firenzét kiátkozta és a százéves háború egyik hosszú fegyverszünetében francia zsoldosokat bérelt fel a patrimonium Petri visszahódítására. A pápaságot – a pestis utáni időszak nagy misztikusa, Sienai Szent Katalin látomásai és személyes közbenjárásának hatására is – 1377-ben telepítette vissza véglegesen Rómába.
183